TYÖN SISÄLTÖÄ KUVAAVA OTSIKKO

Jyväskylän yliopisto

Kauppakorkeakoulu

Kandidaatintutkielma

2025

Tekijä(t):

Oppintosuunta:

Tiivistelmä

Tekijä(t) JSBE mahdollistaa opinnäytetyön laatimisen myös yhteistyönä ja osin tekoälyä hyödyntäen, ks. myös Liitteet 1–3.
Työn nimi
Opintosuunta ja ohjaaja	Työn laji Kandidaatintutkielma
Aika (pvm.)	Sivumäärä
Tiivistelmä – Abstract Tiivistelmässä kerrot työsi keskeiset tavoitteet, menetelmät ja tulokset. Huomaa, että tekoälytyökaluja ei saa käyttää tiivistelmän kirjoittamisessa, liittyen akateemisen kirjoittamisen kehittämiseen ja arviointiin. Kandidaatintutkielman pohjatiedosto, päivitetty mm. 20.8.2025. Katso myös muu JY:n ja JSBE:n ohjeistus pro gradu -tutkielmista, tekoälyn käytöstä, aineiston käsittelystä, tietosuojasta ja viittaamisesta. Huomaa, kandidaatintutkielma pitää ensin palauttaa Turnitin-ohjelman kautta (ohjaajasi antaa tarkemmat ohjeet, kun työsi on palautusvalmis). Kandidaatintutkielma on myös julkinen asiakirja, joka pitää tallentaa JYX-julkaisuarkistoon (ks. palautusohjeet: Kandidaatintutkielman palautusohjeet | Jyväskylän yliopisto.)
Asiasanat

Kuviot

Kuvio 1 Wordin ilmoitusruutu……………………………………………..……….11

Kuvio 2 Wordin ilmoitusruutu (JYU-malli)……………………………....………..11

Muistathan lisätä vaihtoehtoisen tekstin (Alt Text) kuviin, kuvioihin, taulukoihin ja kaavioihin. Vaihtoehtoisen tekstin lisääminen kuvalle: valitse kuva ja napauta hiiren oikeaa näppäintä ja valitse Muokkaa vaihtoehtokuvausta (Office 365 Word-versio).

Taulukot

tai

Keskeiset käytetyt lyhenteet

Tai sitten suunnilleen tässä kohtaa voi olla myös tyhjä sivu tarvittaessa, jotta tekstin aloitus menee parittomalle sivulle. Kuvioluettelon numeroinnin voi tehdä myös manuaalisesti mm. lisäämällä pisteitä kuvion nimen jälkeen (kuten yllä).

Sisällys

Tiivistelmä	2

Kuviot	3

Taulukot	3

Keskeiset käytetyt lyhenteet	3

Sisällys	4

1	Johdanto	5

2	Aihepiiri	7

2.1	Aihealue	7

2.2	Pääkohdealue	7

2.3	Muut seikat	7

3	Mahdollinen toinen teorialuku	8

3.1	Yleistä	8

3.2	Tarkempaa	8

4	Aineisto ja menetelmä	9

4.1	Data eli aineisto	9

4.2	Menetelmä	9

5	tutkimuksen empiirinen osa ja tulokset	10

5.1	Yleistä	10

5.2	Tulokset	10

5.3	Tutkimuksen luotettavuus	11

6	Johtopäätökset ja arviointi	12

Lähteet	13

Liitteet	14

Liite 1. Tekoälyn käyttö työssä	14

Liite 2. Muita ohjeita	15

Liite 3. Ohje parikandin tekemisestä (poista tarvittaessa)	16

Johdanto

Aihepiiri X tarkoittaa … . Viime aikoina aihetta on tutkittu esimerkiksi näkökulmasta … (Virtanen, 2009, 80). Toisaalta aiheeseen voi olla muitakin näkökulmia eikä kaikkia näitä ole välttämättä tutkittu vaikkapa Suomen oloissa tai … , joten ei tiedetä, miten tietyntyyppiset organisaatiot … tietyissä oloissa… . Niinpä tässä työssä keskitytään…

Huomaa, että aihe on mielellään rajattu, tiivis ja tutkittavissa pääaineesi kandidaatintutkielman puitteissa. Aihe on esimerkiksi laskentatoimea, kun siinä käsitellään laskentatoimeen tai laskenta-ammattilaisiin liittyvää asiaa. Aihe ei tyypillisesti ole esimerkiksi ”kirjanpito”, vaan vaikkapa ”kirjanpitojärjestelmän kehittäminen case-yrityksessä”. Moni aihe saattaa olla, näkökulmasta riippuen, useiden oppiaineiden kannalta mielenkiintoinen.

Johdanto sisältää yleensä ainakin seuraavat asiat: tutkimuksen tausta ja perustelu, tutkimuksen tavoite ja miten aihetta on aikaisemmin tutkittu. Johdannossa esitetään usein myös keskeisimpiä käsitteitä (tosin laajemmat määrittelyt tehdään yleensä teoriaosassa), alustava katsaus kirjallisuuteen eli ns. työn asemointi (jossa esimerkiksi kerrotaan, että aihetta tutkitaan näkökulmista a ja b, muista lähteet). Johdanto perustelee myös työn tärkeyttä ja tulevaa tutkimuskysymystä: esimerkiksi aihetta ja etenkin sen ajankohtaista piirrettä a on tutkittu vähän Suomessa viime aikoina (ns. tutkimusaukko) ja niinpä tätä nyt tutkitaan.

Johdannossa esitetään myös tutkimusongelma kysymysmuodossa eli tutkimuskysymys, opinnäytetyön typpi (empiirinen vai teoreettinen) ja tutkimuksellinen lähestymistapa (määrällinen ja/ tai laadullinen ote). Systemaattisia kirjallisuuskatsauksia toteutetaan osassa opintosuuntia eräänä menetelmävaihtoehtona muiden menetelmien rinnalla. Ohjaajasi ohjeistaa eri menetelmiin liittyviä tai mahdollisia tieteenalakohtaisia piirteitä tarkemmin. Joskus esimerkiksi määrällisessä tutkimuksessa esitetään ensin yleinen tutkimusongelma, jota tarkennetaan myöhemmin esittämällä tarkka hypoteesi tai muutamia hypoteeseja. Lisäksi johdannossa on hyvä kertoa hieman datasta ja menetelmästä. Huomaa, että tutkimusmenetelmä ja aineiston analysointimenetelmä eivät ole sama asia.

Hyvä keino jäsentää johdantoa on vastata seuraaviin kysymyksiin:

Mitä tehdään?

Miksi tehdään?

Miten tehdään?

Tekstin osalta on hyvä huomata, että ennen pääotsikkoa sivun yläosassa on noin 168 pistettä tyhjää (tai 12 rivinvaihtoa fontilla 14 pt.). Tee tarvittaessa tyhjiä rivejä edelliselle sivulle, jotta saat päälukujen otsikot alkamaan uudelta sivulta ja tuon noin 168 pistettä sivun yläosasta. Lähteiden ja liitteiden otsikot alkavat kuitenkin sivun yläreunasta. Normaalia tekstiä edustavien tekstikappaleiden välillä ei ole rivinvaihtoa, vaan 1 cm sisennys.

Tutkielman laatimisessa noudatetaan tieteellisen kirjoittamisen periaatteita. Jyväskylän yliopistossa käytetään pääasiallisesti APA-viittaustekniikkaa. Tarkan lähteiden käytön oppimiseksi JSBE:ssä suosituksena on lisäksi, että kaikkiin lähdemerkintöihin lisätään tekijän ja vuosiluvun rinnalle myös sivunumerot, paitsi e-kirjojen kohdalla, joissa viitataan lukuun.

Johdannon lopuksi tulee kertoa tekoälyn käytöstä, esimerkiksi ”Tämän tutkielman laatimisessa on käytetty tekoälyä (kielimallia X, ks. Liite 1)" tai "Tämän tutkielman laatimisessa ei ole käytetty tekoälysovelluksia.” Tekoälyn käytön raportoinnista on saatavilla lisäohjeita liitteessä 1.

Hyvät ohjeet mallipohjan käyttöön ja saavutettavuuteen löytyvät seuraavilta sivuilta:

https://www.jyu.fi/fi/file-download/download/public/24232 ja https://www.jyu.fi/fi/opiskelijalle/kandi-ja-maisteriopiskelijan-ohjeet/opinnaytteet/opinnaytetyon-ja-verkkojulkaisujen-saavutettavuus

Wordin saavutettavuudesta voi lukea lisää Celian ohjesivuilta https://www.saavutettavasti.fi/saavutettavat-asiakirjat/tekstinkasittelyohjelmat/word/

Aihepiiri

Aihealue

Opinnäytetyösi aihepiiriin liittyvistä teemoista ja käsitteistä muodostuu usein myös jokin kokonaisuus (käsitteellinen viitekehys), johon liittyy myös muita teemoja, mutta kandityön puitteissa kuitenkin keskitytään usein vain tiettyyn osaan (eli rajataan aihetta). Teoreettisella viitekehyksellä tarkoitetaan puolestaan yleensä aineiston analysoinnissa ja tulosten ymmärtämisessä ja tulkinnassa tarvittavia ja käytettäviä teorioita. Nämä ovat usein sellaisia, joita opintosuuntasi ja aihepiirisi aiemmissakin tutkimuksissa yleisesti käytetään.

Jyväskylän yliopiston tutkintosäännön (2019) 2 § mukaan opinnäytetöitä ovat väitöskirjat, lisensiaatintutkimukset, kandidaatintutkielmat ja syventävien opintojen tutkielmat. Opinnäytetyössä teoria- ja käsiteosien tulee osoittaa osaamista ja palvella työtä eli ei kannata kertoa aivan aiheen ulkopuolella olevia juttuja, vaikka toisaalta sivumäärää ei myöskään tyypillisesti ole rajattu.

Pääkohdealue

Tässä perehdytään tieteellisen tutkimuksesi pääaiheeseen.

Muut seikat

Tähän voi tulla lisätietoja ja ehkä teorioitakin.

Mahdollinen toinen teorialuku

Yleistä

Teorialukuja voi olla useampikin.

Tarkempaa

Lisää lähdekirjallisuutta ja aikaisempia tutkimuksia, jotka olennaisesti liittyvät työhön ja tulevien tutkimustulosten arvioimiseen. Ehkä joissain tapauksissa lopulta voi muodostua jokin oletus tai hypoteesi sekä toisaalta malli tai vertailukohta, johon tutkimustulosten arviointi myöhemmin pohjautuu. Näissä voi olla piirteitä aiemmista tutkimuksista, mutta määrällisessä tutkielmassa myös jokin aiemmin tehdyn mallin testaaminen esimerkiksi Suomen oloissa on mahdollista. Laadullisessa tutkielmassa yhteenvetona voidaan tuottaa teoreettisen viitekehyksen käsitteellinen synteesi, jossa tuodaan esille keskeisten käsitteiden ja teorioiden yhteenliittymät ja sovelluksen esimerkiksi empiirisen kontekstin näkökulmasta.

Aineisto ja menetelmä

Data eli aineisto

Aineisto antaa vastauksen, ts. tehdään empiiristä tutkimusta. Tieteellisessä tiedonhankinnassa pyrimme yleensä saamaan vastauksen tutkimuskysymykseen (sitä voi tarkentaa vielä tässä) oman aineistomme perusteella, selkeimmillään esimerkiksi tekemällä oman mittauksen tai laskelman tai arvioinnin jostain asiasta, tosin aina ei suoranaista mittausta ole mahdollista tehdä. Laadullisessa tutkimusotteessa tavoitteena voi olla aihealueen syvällinen ymmärtäminen tekemällä tulkintoja tutkittavien kokemuksiin ja aiempaan tutkimukseen perustuen. Teoreettisessa työssä tutkielman aineisto koostuu kirjallisuuskatsauksessa käytetyistä lähteistä, eli alan tieteellisestä ja vertaisarvioidusta tutkimuksesta. Lisätietoa lähteiden laadusta on saatavilla Academic Journal Guidesta: https://charteredabs.org/academic-journal-guide ja/tai JUFO-portaalista: https://julkaisufoorumi.fi/fi/julkaisufoorumi-0

Menetelmä

Miten vastausta etsitään? Jo johdannossa kerrotaan yleinen lähestymistapa, esimerkiksi laadullinen, määrällinen tai case-tutkimus, mutta tässä annetaan usein joitakin tarkentavia piirteitä ja kerrotaan tarkemmin aineiston keruun ja analyysin menetelmistä (ks. Eskola & Suoranta, 2008, 13–15; Metsämuuronen, 2006, luku 1.3).

Muista myös tietosuoja-asiat (mm. GDPR, ks. Opiskelijan tietosuojaohjeet | Jyväskylän yliopisto) sekä tutkimuseettiset seikat ja aineiston huolellinen käsittely (ks. Eettiset kysymykset ja aineistonhallinta | Jyväskylän yliopisto).

tutkimuksen empiirinen osa ja tulokset

Yleistä

Eri menetelmissä korostuvat erilaiset toteutustavat, esitysmuodot ja ratkaisut, joista voi kertoa tässä. Case-tutkimuksessa voidaan esimerkiksi kertoa yleisiä seikkoja kohdeyrityksestä.

Tulokset

Esimerkiksi laadullisessa tutkimuksessa on usein haastattelukatkelmia ja tekstiaineistoa, joiden avulla kerrotaan aiheesta ja sen ymmärtämisestä tietyssä organisaatiossa. Mahdollinen haastattelukatkelma esitetään sisennettynä, fontilla 10,5 ja rivivälillä 11. Sisennetyn tekstin ylä- ja alapuolelle jätetään yksi riviväli.

Tulokset voi ryhmitellä tai muodostaa niistä taulukoita ja kuvia. Taulukon selite (esim. ”TAULUKKO 1 Korrelaatiomatriisi”) kirjoitetaan fonttikoolla 10,5 ja rivivälillä 11 ja sijoitetaan taulukon yläpuolelle.

Kuvioiden selite puolestaan sijoitetaan kuvion alapuolelle. Tulosten jälkeen voidaan käsitellä vielä tutkimuksen rajoitteet ja jatkotutkimusaiheet.

Muistathan lisätä vaihtoehtoisen tekstin (Alt Text) kuviin, kuvioihin, taulukoihin ja kaavioihin. Vaihtoehtoisen tekstin lisääminen kuvalle: valitse kuva ja napauta hiiren oikeaa näppäintä ja valitse Muokkaa vaihtoehtokuvausta (Office 365 Word-versio).

Tutkimuksen luotettavuus

Tutkielman laatimiseen kuuluu tutkimuksen luotettavuuden arviointi. Huomaa, että tutkimusote vaikuttaa siihen, miten luotettavuutta arvioidaan.

Johtopäätökset ja arviointi

Tutkimuskysymysten, omien tulosten ja aiempien tulosten vertailua yms. eli mitä nyt sitten saatiin selville ja mitä se voisi tarkoittaa. Tulosten tulee perustua aineistoon ja tulosten perusteella lausuttujen johtopäätösten (mm. vastaukset kysymyksiin) tulisi perustua tuloksiin ja siten siis aineistoon. Johtopäätösluvun tulisi myös liittyä aiempaan tutkimukseen, ts. omia tuloksia vertaillaan siihen, mitä muut aiemmin olivat tuloksinaan saaneet. Usein tässä tulosten vertailussa viitataan lyhyesti samoihin keskeisiin lähteisiin kuin johdannossa ja teorialuvuissa.

Kandidaatintutkielman teko vaatii tieteellistä kirjoittamista, joten muista loogiset lauseet, tarkka lähdeviittaaminen ja hyvä kieliasu läpi työn. Lisäksi tarvitaan perehtymistä tieteellisiin artikkeleihin ja empiirisen aineiston analyysiä, missä kirjasto- ja menetelmäkurssit tukevat työtäsi.

Lähteet

Eskola, J. & Suoranta, J. (2008). Johdatus laadulliseen tutkimukseen.
8. painos. Tampere. Vastapaino.

Jyväskylän yliopiston tutkintosääntö (2019). Jyväskylän yliopiston tutkintosääntö 1.8.2019 alkaen (muutoksineen). Haettu 24.4.2025 osoitteesta: https://www.jyu.fi/fi/opiskelijalle/kandi-ja-maisteriopiskelijan-ohjeet/opintoja-ohjaavat-saadokset-ja-maaraykset/tutkintosaanto.

Metsämuuronen, J. (2011). Tutkimuksen tekemisen perusteet
ihmistieteissä. International Methelp ja Booky.fi. Jyväskylän yliopisto, e-kirja, opiskelijalaitos, Tutkimuksen tekemisen perusteet ihmistieteissä : e-kirja opiskelijalaitos | Jyväskylän yliopisto | JYKDOK.

Virtanen, A. 2009. Accounting, gender and history: the life of Minna Canth. Accounting History, 14(1&2), 79–100. https://doi.org/10.1177/1032373208098553

Liitteet

Liite 1. Tekoälyn käyttö työssä

Tässä tutkielmassa tekoälyä on hyödynnetty seuraavalla tavalla: … , ts. raportoi tässä käytetty tekoälytyökalu tai kielimalli (kuten ChatGPT) ja käyttötarkoitus mahdollisimman yksityiskohtaisesti, esimerkiksi, että käytettiin kirjallisuuskatsauksessa artikkelien etsintään ja tiivistämiseen. Tarkka raportointi suojaa myös tekijää, jos tarkistustyökalut epäilevät vilppiä. Jos työssä ei ole käytetty lainkaan tekoälyä, ei myöskään tätä liitettä tarvita, vaan johdannossa ilmoitetaan, ettei tekoälytyökaluja tai kielimalleja ole käytetty tutkielman teossa.

Tekoälyn käytön raportointiin voit käyttää myös alla olevaa taulukkoa:

Käytetty työkalu	Mihin käytetty	Käytetty kehote
Esim.: - ChatGPT, - Microsoft Copilot jne.	Esim.: • Ideointi ennen kirjoitusvaihetta • Artikkelin, esseen jne. tiivistäminen • Pääkohtien tunnistaminen • Oman tekstin parantaminen • Oman tekstin lyhentäminen • Muu, mikä? Esim. kommenttien pyytäminen “Tekoälyä käytettiin oman alkuperäisen tekstin parantamiseen (kielenhuolto) niin, että oma alkuperäinen teksti syötettiin tekoälylle.” “Tekoälyä hyödynnettiin kuvien tuottamiseen” “Tekoälyä käytettiin seuraavien artikkeleiden löydösten yhdistämiseen.” “Tekoälyä pyydetiin antamaan palautetta omasta tekstistä” Ole mahdollisimman selkeä ja läpinäkyvä käytön kuvauksessa!	Esim.: “Lyhennä seuraava teksti” "Kerro mitkä ovat annetun tekstin tärkeimmät löydökset"

Jos liitteitä on vain yksi, voi otsikko olla pelkkä ”Liite” ja jos liitteitä on useampia, on pääotsikkona tyypillisesti ensin tuo ”Liitteet” ja alaotsikoina liitteet tulee numeroida ja nimetä, esimerkiksi ”Liite 1. Tekoälyn käyttö työssä” ja seuraavalla sivulla ”Liite 2. Haastateltavat” ja myöhemmin esimerkiksi ”Liite 3. Korrelaatiotaulukko”. Liitteisiin tulee aina viitata myös tekstissä, esimerkiksi ”…haastattelut suoritettiin kevään 2025 aikana (ks. Liite 2).”

Liite 2. Muita ohjeita

Jos liitteitä on vain yksi, voi otsikko olla pelkkä ”Liite” ja jos liitteitä on useampia, on pääotsikkona tyypillisesti ensin ”Liitteet” ja alaotsikoina esimerkiksi ”Liite 1. Tekoälyn käyttö työssä” ja seuraavalla sivulla ”Liite 2. Haastateltavat” tai myöhemmin esimerkiksi ”Liite 3. Korrelaatiotaulukko”. Liitteisiin tulee aina viitata myös tekstissä, esimerkiksi ”…haastattelut suoritettiin kevään 2026 aikana (ks. Liite 2).”

Liitteessä voidaan esim. listata aineistoa tai esitellä isoja taulukoita tai antaa muuta taustatietoa, esim. esitellä käytetty haastattelurunko tai kyselylomake. Jos liitteitä on useampi, ne erotellaan numeroinnilla (esim. Liite 1, Liite 2, Liite x).

Tärkeä osa tieteellistä kirjoittamista on tehdä lukijalle selväksi ”kuka puhuu” tekstissä. Lukijan on saatava joko tekstistä tai tekstiviitteestä selville, kenen ajatuksia lainataan tai esitetään referoiden, ja minkä teoksen tai artikkelin miltä sivulta esimerkiksi suoraa lainatun kohdan voi löytää.

Tekstiviitettä käytettäessä viittaus lähdemateriaaliin kirjataan (tyypillisesti sulkeiden sisään) aina kulloisessakin tekstin kohdassa. Viitteet ovat viittauksia lähdeluetteloon, josta vasta ilmenevät lähdeteoksen tarkat tiedot. Tekstiviitteissä käytetään esimerkiksi ns. APA-viittaustyylissä rakennetta (tekijä, vuosi, sivu(t)). Sivunumerot merkitään aina kun järkevästi mahdollista, mm. aina suorissa lainauksissa kirjoihin (APA-tyylissä lyhenteen s. kanssa, esim. ”s. 42”). Esimerkiksi e-kirjoissa sivunumerointia ei välttämättä ole, joten ilmoitetaan luku, esim. ”luku 2.4”. Jos viitataan hyvin yleisesti kokonaiseen tieteelliseen aikakauslehtiartikkeliin ja artikkeliin on viitattu muuallakin, sivunumeroita ei ole välttämätöntä merkitä, mutta ohjaajasi neuvoo tarvittaessa opintosuuntasi tarkemmat viittauskäytännöt. Alla esitetään muutamia kuvitteellisia viittausesimerkkejä.

Mikäli lainattuja ajatuksia esitetään vain yhdessä virkkeessä, viittaus merkitään virkkeen sisään:

... blaa “blaa and blaa” blaa (Smith & Jones, 2016, s. 42). Blaa blaa blaa. TAI

… Smith ja Jones (2015, s. 42) toteavat blaa blaa blaa.

Jos lähdeteoksen tietoja on hyödynnetty useammassa virkkeessä, laitetaan viite viimeisen referoidun virkkeen pisteen jälkeen. Viite muodostaa tässä tapauksessa oman virkkeen, joka päätetään pisteeseen (piste sulkeiden sisässä). Yleensä tällaisen viittauksen jälkeen on hyvä aloittaa uusi tekstikappale esimerkiksi seuraavasti (kuvitteellinen esimerkki):

... IFRS 8 -standardin mukaan … blaa blaa. Segmenttiraportointi on… blaa blaa. Tämä tarkoittaa … blaa blaa. (Smith & Jones, 2016, s. 15–42.)

Suomen lainsäädännössä puolestaan …blaa blaa blaa.

Liite 3. Ohje parikandin tekemisestä (poista tarvittaessa)

Parikandin ohjeistus:

Parikandissa opiskelijaparin on tarkoitus tehdä kandidaatintutkielma yhteistyönä yhdessä valitusta aiheesta niin, että he yhteisesti tuottavat tutkimuksen materiaalin ja lopullisen arvosteltavan kandin. Parikandi arvostellaan yhteisesti ja työpanoksen tulee jakaantua tasaisesti molemmille osapuolille. Ohjaajan velvoittaessa opiskelijat antavat parikandia palauttaessaan selvityksen työpanoksistaan ja miten 50/50 työpanokset ovat toteutuneet. Opiskelijat voivat jakaa eri työtehtävät kandia tehdessään haluamallaan tavalla. (Esim. opiskelija A kirjoittaa parikandin kappaleet 1 ja 3. Opiskelija B taas kirjoittaa kappaleet 4 ja 5. Yhteisesti he luonnostelevat kandin rakennetta sekä kirjoittavat johtopäätökset ja johdannon.) Parikandeissa voi olla opintosuuntakohtaisia erityisvelvoitteita, esim. yksilökandia suurempi sisällöllinen laajuus tai empiirinen osio. Varmistathan aina nämä omalta ohjaajaltasi!

Työskentely ja arviointi:

Jyväskylän yliopiston tutkintosäännön 45 § antaa opiskelijoille mahdollisuuden tehdä syventävien opintojen tutkielma parityönä ja vastaavaa käytäntöä sovelletaan JSBE:n kandidaatintutkielmiin. Tällöin opiskelijat sitoutuvat työskentelemään tasavertaisella työpanoksella parikandia tehdessä. Parikandi arvioidaan lähtökohtaisesti yhteisesti eikä arvostelua eriytetä. Työpanosten tulee jakaantua tasaisesti molemmille osapuolille puoliksi (50/50) ja arvostelu perustuu tähän työjakoon.

Ohjaajan velvoittaessa parikandin palautuksen yhteydessä opiskelijaparin tulee toimittaa selvitys siitä, miten 50/50 työpanos on toteutunut. Selvityksessä tulee tulla ilmi selkeästi molemman opiskelijan työpanos ja määrä niin, että osuudet ovat itsenäisesti arvioitavissa.

Opiskelijat vastaavat parikandin alkuperäisyydestä ja sisällöstä. Jos tasavertainen työpanos ei käytännössä toteudu, tulee tilanne saattaa välittömästi sen ilmetessä ohjaajaan tietoon. Ohjaaja voi ottaa huomioon suoritusten epätasapainon arvioinnissa.

Opiskelijat sitoutuvat noudattamaan yliopiston yleisiä ohjeistuksia ja sääntöjä parikandin tekemisessä liittyen mm. hyvään tieteelliseen käytäntöön, plagiointiin, tekoälyohjelmien käyttöön ja viittaamiseen.

Arvioinnin eriyttäminen ja yksilötyö:

Tarvittaessa suoritusten arvioinnit voidaan eriyttää opettajan toimesta. Arvosanan eriyttämisessä opettaja ottaa arvioinnissa huomioon suoritusten epätasapainon ja käyttää tätä arviointiperusteena. Opiskelijan tulee pystyä osoittamaan oma työpanoksensa kandissa.

Opiskelijalla on oikeus keskeyttää yhteistyö, jonka jälkeen kumpikin palauttaa arviointiin oman yksilötyön. Jos yhteistyö keskeytetään, voivat opiskelijat hyödyntää yksilötyössään materiaalia, joka on tuotettu ennen yhteistyön lopettamista. Opiskelijoiden tulee sopia ohjaajan kanssa tarvittavista toimista ja uudelleen kirjoitettavista osista yksilötyön loppuunsaattamiseksi. Ohjaajalla on tarvittaessa oikeus eriyttää yhteiskandin arvostelu ja määrittää tarvittavat toimet työn loppuunsaattamiseksi.

Yhteistyötä ei suositella keskeytettäväksi jo pitkälle edenneessä yhteistyössä, sillä yksilötyön tulee läpäistä plagiointitarkastus. Lisäksi opiskelijoille voi syntyä velvollisuus kirjoittaa osia kandista uudelleen ohjaajan edellyttämin tavoin.

Oikeudet yhteiskandissa ja yksilötöissä:

Yhteiskandiprosessissa laaditun aineiston tekijänoikeudet kuuluvat opiskelijoille yhteisesti. Työn jatkokäytöstä tai työstä syntyneiden uusien teosten tai muiden aineettomien oikeuksien käytöstä tulee opiskelijoiden sopia yhdessä erikseen.

Yhteiskandi on julkinen opinnäytetyö ja se tallennetaan JYX-julkaisuarkistoon. Yksilötyössä opiskelijalle syntyy tekijänoikeus omaan työhönsä ja yhteistyön päättymisen jälkeen tehtyyn materiaaliin. Molemmilla opiskelijoilla on oikeus käyttää omassa yksilötyössään materiaalia, joka on tuotettu ennen yhteistyön päättymistä. Tällöin on kuitenkin esitettävä selvitys oman työn osuudesta näissä yhteismateriaaleissa.

Lisää ohjeita Jyväskylän yliopiston sivuilla:

Kandi- ja maisteriopiskelijan ohjeet, Opinnäytteet: https://www.jyu.fi/fi/opiskelijalle/kandi-ja-maisteriopiskelijan-ohjeet/opinnaytteet.