TYÖN SISÄLTÖÄ KUVAAVA OTSIKKO

Jyväskylän yliopisto

Kauppakorkeakoulu

Pro gradu -tutkielma

2025

Tekijä:

Oppiaine:

Ohjaaja:

Tiivistelmä

Tekijä
Työn nimi
Oppiaine	Työn laji Pro gradu -tutkielma
Aika (pvm.) x.x.202x	Sivumäärä
Tiivistelmä Pro gradu -tutkielman pohjatiedosto (JSBE), päivitetty mm. 20.8.2025. Huomaa, että syventävien opintojen tutkielmat ovat julkisia asiakirjoja, jotka tallennetaan JYX-julkaisuarkistoon. Valmiin gradun palautus tapahtuu ensin Turnitin-ohjelmaan ja sitten aivan viimeinen versio palautetaan Vasara-ohjelman kautta. Ohjaajasi antaa lisätietoa prosessin vaiheista.
Asiasanat
Säilytyspaikka: Jyväskylän yliopiston julkaisuarkisto Jyx

Abstract

Author
Title
Subject/Discipline	Type of work Master’s thesis
Date	Number of pages
Abstract Template for English master’s thesis at the JSBE. In the abstract you tell the main topics, concepts and findings of your thesis within one page and without using references. Note that the use of AI is forbidden when writing the abstract. This JSBE template has been updated on 20.8.2025. Thanks to all the contributors over the years.
Keywords
Place of storage: Jyx – Digital Archive of the University of Jyväskylä

Ennen varsinaisen tekstin alkua voidaan tarvittaessa jättää myös yksi sivu tarkoituksella tyhjäksi, jotta saadaan ensimmäinen pääotsikko parittomalle sivulle. Johdanto (luku, jonka otsikko yleensä on ”1 Johdanto”) alkaa siis aina parittomalta sivulta! Mahdollisesti tällä sivulla voi myös olla ns. kuvioluettelo tms. luettelo tai listaus kuvioista tai taulukoista (tarvittaessa kyseinen otsikko, esim. ”KUVIOT”, lihavoituna fonttikoolla 14 pt.). Sivunumeroinnin voi tehdä mm. manuaalisesti laittamalla sopivasti pisteitä ennen sivunumeroa).

Muistathan lisätä vaihtoehtoisen tekstin (Alt Text) kuviin, kuvioihin, taulukoihin ja kaavioihin. Vaihtoehtoisen tekstin lisääminen kuvalle: valitse kuva ja napauta hiiren oikeaa näppäintä ja valitse Muokkaa vaihtoehtokuvausta (Office 365 Word-versio).

Kuviot

Kuvio 1 Wordin ilmoitusruutu……………………………………………..……….11

Kuvio 2 Wordin ilmoitusruutu (JYU-malli)……………………………....………..11

Sisällys

Tiivistelmä	2

Abstract	3

Kuviot	4

Sisällys	5

1	Johdanto	7

2	Teoria	9

2.1	Aihealue	9

2.2	Pääkohdealue	9

2.3	Muut seikat	9

3	Mahdollinen toinen teorialuku	10

3.1	Yleistä	10

3.2	Tarkempaa	10

4	Aineisto ja menetelmä	11

4.1	Aineisto	11

4.2	Menetelmä	11

4.3	Esimerkki ylimääräisestä rivinvaihdosta ennen/jälkeen otsikon	12

4.4	Muuan Word-erikoisuus, joka saattaa kummitella	12

5	Tutkimuksen tulokset	14

5.1	Yleistä	14

5.2	Tulokset	14

6	Johtopäätökset ja arviointi	16

Lähteet	17

Liitteet	18

Liite 1. Tekoälyn käyttö tutkimusprosessissa	18

Liite 2. Muita ohjeita	19

Liite 3. Ohje parityön tekemisestä (poista tarvittaessa)	20

Parigradun ohjeistus:	20

Työskentely ja arviointi:	20

Arvioinnin eriyttäminen ja yksilötyö:	20

Oikeudet yhteisgradussa ja yksilötöissä:	21

Lisää ohjeita Jyväskylän yliopiston sivuilla:	21

Johdanto

Tässä pro gradu -tutkielmassa tarkastellaan … Viime aikoina… Niinpä tässä työssä keskitytään…

Johdanto sisältää yleensä ainakin seuraavat asiat: tutkimuksen tausta ja perustelu, tutkimuksen tavoite ja miten aihetta on aikaisemmin tutkittu, mm.:

-	keskeisimpien käsitteiden maininta/avaus/määritteleminen (kuitenkin lyhyesti, määrittelyt tehdään yleensä teoriaosassa tarkemmin);

-	alustava katsaus kirjallisuuteen eli ns. asemointi, jossa esimerkiksi kerrotaan, että aiheesta löytyy eri piirteitä, kuten a ja b (muista lähde). Johdantoon ei tarvita kirjallisuusluetteloa, vaan johdanto on yleistajuinen katsaus, joka kuvaa työn liittymistä aiempiin töihin sekä perustelee työn tärkeyttä ja tulevaa tutkimuskysymystä;

-	aiheen tarkennus ja rajaus: esimerkiksi aihetta ja etenkin sen ajankohtaista piirrettä a on tutkittu vähän Suomessa viime aikoina (tms. tutkimusaukko) ja aineistoksi valitaan nyt tällainen;

-	tutkimusongelma kysymysmuodossa, ts. tutkimuskysymys. Joskus määrällisessä tutkimuksessa esitetään ensin yleinen tutkimus-ongelma, jota tarkennetaan myöhemmin esittämällä tarkka hypoteesi;

-	alustava esittely datasta ja menetelmästä. Huomaa, että tutkimusmenetelmä ja aineiston analysointimenetelmä eivät ole sama asia.

Hyvä keino jäsentää johdantoa on vastata seuraaviin kysymyksiin:

1.	Mitä tehdään?

2.	Miksi tehdään?

3.	Miten tehdään?

Tekninen huomautus: ns. normaalista leipätekstistä poikkeavien elementtien (luettelot ja listat, kuviot, taulukot, aineistolainaukset ja eritasoiset otsikot) jälkeen uuden kappaleen ensimmäisen rivin asettelusta huomioitavaksi: ensimmäinen rivi aloitetaan ilman sisennystä (Tyyli: Normaali teksti ensimmäinen kappale).

Seuraava kappale jatkuu yhden tabulaattorin (1 cm, ei Wordin oletus 2,3 cm) verran sisennettynä edellisen kappaleen jälkeen. Kappaleita ei siis eroteta toisistaan tyhjillä riveillä (Tyyli: Normal).

Tekninen huomautus: Word on toisinaan valitettavan oma-aloitteinen tiedostoja eri tietokoneilla avattaessa mm. juuri tabulaattoriasetusten osalta ja saattaa korvata tähän asiakirjapohjaan asetetun 1 cm tabulaattoriasetuksen oletuksellaan. Tarkasta kirjoittamista aloittaessasi (Kappale Sarkaimet Oletussarkaimet), että oletussarkaimen asetus on 1 cm.

Tämän asiakirjapohjan tyylivalintoja hyödyntämällä (ks. myös Liite) aset-telut saadaan suoraan kohdilleen pääsääntöisesti ilman manuaalisia säätöjä. Tyylejä kannattaa opetella käyttämään heti kirjoittamisen alusta lähtien, sillä ne opettelun jälkeen helpottavat merkittävästi työn ulkoasun muokkaamista julkaisuohjeen mukaiseksi.

Sivunumero esitetään nykyistä JY:n väitöskirjaohjetta mukaillen sivun alalaidassa keskellä. Sivunumeroja ei tule ennen ensimmäistä pääotsikkosivua (ennen johdantoa). Sisällysluettelosta ja otsikoinnin tyylistä kannattaa huomata, että yksittäisiä, ns. orpoja alalukuja ja alatasoja, esim. 3.1.1.1 (ilman 3.1.1.2 otsikkoa), tulee välttää. Usein riittää esim. 3.1, 3.2, … 3.11 jne. otsikointitaso.

Tekninen huomatus: Tyylit Otsikko 1, Otsikko 2, Otsikko 3 tekevät oletustensa mukaiset oikeat asetukset otsikoille, ja numeroivat otsikot samalla automaattisesti. Tyylien käyttö tekee dokumentuista rakenteisen eli leipäteksti ja otsikot erottuvat toisistaan, jolloin teksti on saavutettavaa, kun ruudunlukijasovellukset pystyvät erottamaan otsikot ja leipätekstin toisistaan. et. Huomaa, että pääotsikko, tyyliin ”2 Strategia” alkaa JY:n väitöskirjamallipohjan mukaisesti 168 pistettä alennettuna eli ei sivun yläreunasta. Jos otsikoita on vaikea saada menemään oikein, voit kokeilla muuttaa esim. orporivivalintaa kappaleasetusten rivinvaihtovälilehdellä (englanniksi Home – Paragraph – Line and Page Breaks).

Hyvät ohjeet mallipohjan käyttöön ja saavutettavuuteen löytyvät seuraavilta sivuilta:

https://www.jyu.fi/fi/file-download/download/public/24232 ja https://www.jyu.fi/fi/opiskelijalle/kandi-ja-maisteriopiskelijan-ohjeet/opinnaytteet/opinnaytetyon-ja-verkkojulkaisujen-saavutettavuus

Wordin saavutettavuudesta voi lukea lisää Celian ohjesivuilta https://www.saavutettavasti.fi/saavutettavat-asiakirjat/tekstinkasittelyohjelmat/word/

Johdanto on hyvä päättää kappaleeseen, joka avaa työn rakennetta lukijalle lyhyesti ja napakasti. Näin lukijalle muodostuu ennakkokäsitys siitä, mitä työn seuraavilla sivuilla tuleman pitää. Johdannon lopussa kerrot lyhyesti tekoälyn käytöstä työssä ja tarkemmin avaat tätä liitteessä 1 (ks. Liite 1 ja ks. tarvittaessa myös JSBE:n tarkentavat ohjeet).

Teoria

Aihealue

Aihepiiriin liittyvistä teemoista ja käsitteistä muodostuu usein jokin kokonaisuus (käsitteellinen viitekehys), jota voidaan pitää teoriapohjana työllesi. Nimeä teorialuku kuitenkin sisällön mukaan. Pro gradu -tutkielman puitteissa keskitytään tarkemmin usein vain tiettyyn osaan tätä teoreettista käsitteistöä (eli rajataan aihetta seuraavissa alaluvuissa). Teoreettisella viitekehyksellä tarkoitetaan usein aineiston analysoinnissa ja tulkinnassa tarvittavia ja käytettäviä teorioita. Pro gradu -tutkielman teoria- ja käsiteosien tulee kuitenkin palvella työtä eli ei kannata kertoa aivan aiheen ulkopuolella olevia seikkoja.

Joskus pääotsikon (esim. 2) ja seuraavan tason otsikon (2.1) välissä on lyhyt teksti esimerkiksi luvun sisällöstä. Tällaista aloituskappaletta tai ingressiä ei ole pakko käyttää. Käsittelyn ja tyylin on hyvä olla yhtenäinen eri luvuissa.

Pääkohdealue

Tässä perehdytään tieteellisen tutkimuksesi pääaiheeseen mm. tukeutuen aiempaan tutkimukseen.

Muut seikat

Tähän voi tulla lisätietoja ja ehkä teorioitakin. Lukujen tai alalukujen määrää ei sinänsä ole rajattu.

Mahdollinen toinen teorialuku

Yleistä

Teorialukuja voi olla useampikin.

Tarkempaa

Mahdollisesti esittelet käsitteitä ja aikaisempia tutkimuksia, jotka olennaisesti liittyvät työhön ja tulevien tutkimustulosten arvioimiseen. Ehkä joissain tapauksissa lopulta voi muodostua jokin oletus tai hypoteesi tai malli, johon tutkimustulosten arviointi myöhemmin pohjautuu.

Aineisto ja menetelmä

Aineisto

Aineisto antaa vastauksen, ts. yleensä tehdään empiiristä tutkimusta, mutta on kuitenkin monia eri aineistotyyppejä. Tieteellisessä tiedonhankinnassa pyrimme yleensä saamaan vastauksen tutkimuskysymykseen (jota voi joskus tarkentaa vielä tässä) oman aineistomme perusteella, selkeimmillään esimerkiksi tekemällä oman luokittelun, laskelman tai arvioinnin jostain asiasta. Kuitenkaan aina ei esimerkiksi suoranaista mittausta ole mahdollista tehdä. Lisäksi erilaisten tutkimusten onnistumista arvioidaan joskus hieman eri tavoin. (Golden-Biddle & Locke, 1993, s. 595–597.)

Tekninen huomautus: mallipohja ei välttämättä aina aukottomasti tunnista, että yllä olevan kappaleen aloittava rivi on ensimmäinen rivi normaalista leipätekstistä poikkeavan elementin (otsikon) jälkeen, ja saattaa näin tarjota tabulaattorin verran sisennettyä ensimmäistä riviä. Jos näin tapahtuu, virhe voidaan korjata manuaalisesti muotoiluvalinnalla ”Normaali teksti ensimmäinen kappale”.

Toinen tekninen huomautus: edellä tehty sisennyksen poisto saattaa saada seuraavan kappaleen oletuksena alkamaan ilman sisennystä. Sisennys palautetaan oletukseksi tähän ja seuraaviin kappaleisiin sisentämällä kappale muotoiluvalikon ”Normaali” muotoiluvalinnalla, jonka jälkeen seuraava rivinvaihto toteuttaa oletuksena uuden kappaleen aloittavan ensimmäisen rivin sisennyksen jälleen automaattisesti.

Menetelmä

Miten vastausta etsitään? Jo johdannossa kerrotaan yleinen lähestymistapa, esimerkiksi laadullinen tai määrällinen tai case-tutkimus, mutta tässä annetaan usein joitakin tarkentavia piirteitä ja kerrotaan tarkemmin aineiston keruun ja analyysin menetelmistä (ks. Eskola & Suoranta, 2005, 13–15; Metsämuuronen, 2006, luku 1.3). Jos tutkimuksessa on käsitelty henkilötietoja, on tärkeää kertoa, miten GDPR- eli tietosuoja-asiat on hoidettu (tästä on erillisiä yliopistotason ohjeistuksia).

Tekninen huomautus: toisen ja alemman tason otsikoiden ja edellisen osan päättävän tekstikappaleen väliin jää helposti tahattomia ylimääräisiä rivinvaihtoja, sillä muotoilumääreet Otsikko 2 ja Otsikko 3 tekevät automaattisesti asetustensa mukaisesti tilaa otsikon ympärille. Mahdolliset ylimääräiset tyhjät rivit ennen ja jälkeen eritasoisten otsikoiden on syytä poistaa viimeistään työn viimeistelyvaiheessa.

Tyhjät rivit löytyvät viimeistelyvaiheessa esimerkiksi klikkaamalla työkalurivin ¶-painiketta, joka tuo normaalisti piilossa olevat koodit esiin tekstiin. Otsikon ja kappaleen ensimmäisen rivin välissä oleva ¶-merkki indikoi turhaa tyhjää riviä. Poistamalla tuon ¶-merkin pääset eroon ylimääräisestä rivinvaihdosta.

Lisäksi tekoälyn, kuten ChatGPT:n tai muiden ns. suurten kielimallien, käytöstä on ilmoitettava johdannon lopussa ja liitteessä 1, mutta ohjaajan ohjeiden mukaan myös tässä kohtaa voit lyhyesti kertoa jonkin keskeisen tarkennuksen, etenkin jos se liittyy menetelmään, esimerkiksi tyyliin ”Tekoälypohjaista Copilot-sovellusta on käytetty kuvioiden laatimiseen” (ks. Liite 1). Tiivistelmässä ei saa käyttää tekoälyä, koska kielitaito-osaamista arvioidaan mm. tiivistelmän tekstin perusteella.

Esimerkki ylimääräisestä rivinvaihdosta ennen/jälkeen otsikon

Tässä (ja ennen otsikkoa) on esimerkki usein kirjoittaessa intuitiivisesti otsikon jälkeen lyötävästä rivinvaihdosta, jonka seurauksena syntyy tahaton ylimääräinen tyhjä rivi toisen tason otsikon ja tekstikappaleen ensimmäisen rivin väliin. Klikkaamalla työkalurivin ¶-painiketta huomaat ylimääräiset ¶-merkit. Kun vertaat viereisen sivun otsikoiden koodeihin, huomaat eron.

Muuan Word-erikoisuus, joka saattaa kummitella

Joskus tallentaessasi työtä ensimmäisen kerran (esim. docx-muotoon) ja satunnaisesti senkin jälkeen voi kuvion 1 mukainen ilmoitus pompahtaa ruudulle.

KUVIO 1	Wordin ilmoitusruutu.

Ilmoituksesta ei kannata kuitenkaan kohtuuttomasti häkeltyä tai hätääntyä, vaan valita vaihtoehto “Ei”. Näin toimien mitään peruuttamatonta vahinkoa ei pääse tapahtumaan.

Toinen samansuuntainen ilmoitus, joka jossain vaiheessa saattaa pompata ruudulle, on kuviossa 2 esiintyvä dialogi.

KUVIO 2	Wordin ilmoitusruutu (JYU-malli).

Tästäkään ei kannata häkeltyä, vaan valita vaihtoehto ”Älä tallenna” ja jatkaa työskentelyä samaan tapaan kuin ennenkin. Molemmat piirteet ovat esimerkkejä sarjassa ”ärsyttäviä ’wordismeja’, joiden kanssa meidän vain täytyy elää”.

Nämä ilmoitukset voivat liittyä tämän JSBE:n pro gradu -mallipohjan kytkentään Jyväkylän yliopiston väitöskirjamallipohjaan, kuten kuvio 2 juoruaa.

Tutkimuksen tulokset

Yleistä

Joskus empiirinen luku aloitetaan yleiskuvauksella aineiston ominaisuuksista ja piirteistä, esimerkiksi case-tutkimuksessa esittelemällä kohdeorganisaatio. Tulosten esittämisessä on hyvä huomioida saavutettavuus ja esteettömyys, esimerkiksi se, että mahdolliset taulukot ovat luettavissa, mm. fontti on riittävän suuri ja että otsikoissa on käytetty tyyliasetuksia (ks. JY:n saavutettavuus- ja esteettömyysohjeet: Opinnäytteiden saavutettavuus — Avoin tiede ja tutkimus (jyu.fi).)

Tulokset

Tulosten avulla vastataan tutkimusongelmaan. Esimerkiksi tilastollisessa tutkimuksessa voi löytyä (tai olla löytymättä) kahden muuttujan välinen tilastollisesti merkitsevä korrelaatio. Laadullisessa tutkimuksessa on puolestaan usein haastattelukatkelmia ja tekstiaineistoa, joiden avulla päätellään jotain aiheesta ja sen ymmärtämisestä tietyssä organisaatiossa.

Mahdollinen haastattelukatkelma esitetään sisennettynä, fontilla 10,5 ja rivivälillä 11. Sisennetyn tekstin ylä- ja alapuolelle jätetään yksi riviväli. Tekninen huomautus: muotoiluvalikon valinta ”Sitaatti” tekee nämä toimet automaattisesti. Huomattava jälleen, että jos ennen/jälkeen sitaatin on tehnyt manuaalisen rivinvaihdon, syntyy helposti tahattomasti liikaa tyhjää tilaa.

Tulokset voi ryhmitellä tai muodostaa alaotsikoita ja taulukoita tai kuvioita selventääkseen niitä. Joskus voi myös jo tässä vaiheessa mainita lyhyesti, mihin tämä nyt antoi tai voisi antaa vastausta ja, jos mahdollista, kertoa aivan lyhyesti, onko saatu samanlainen vai erilainen tulos verrattuna siihen, mitä aiemmat tutkijat ovat saaneet. Taulukon selite (esim. ”TAULUKKO 1 Korrelaatiomatriisi”) kirjoitetaan fonttikoolla 10,5 ja rivivälillä 11 ja sijoitetaan taulukon yläpuolelle. Kuvioiden selite puolestaan sijoitetaan kuvion alapuolelle.

Tekninen huomautus: edelliset määritykset saa toteutettua kätevimmin tyylimäärityksen ”Kuvion selite” avulla. Huomaa myös, että taulukkoa tai kuviota edeltävässä tekstissä tulossa olevaan taulukkoon/kuvioon on viitattava joko suluissa (kuvio/taulukko x) tai ”juontamalla” tulossa oleva taulukko/kuvio sisään esim. seuraavasti: kuvio x hahmottaa… taulukko x kokoaa…

Ohessa mallit siitä, miltä taulukon ja kuvion selitteiden tulisi näyttää valmiissa työssä:

TAULUKKO 1	Esimerkki taulukon selitetekstistä.

KUVIO 3	Esimerkki kuvion selitetekstistä.

Muistathan lisätä vaihtoehtoisen tekstin (Alt Text) kuviin, kuvioihin, taulukoihin ja kaavioihin. Vaihtoehtoisen tekstin lisääminen kuvalle: valitse kuva ja napauta hiiren oikeaa näppäintä ja valitse Muokkaa vaihtoehtokuvausta (Office 365 Word-versio).

Lukua ei kuitenkaan yleensä lopeteta kuvioon/taulukkoon ja selitetekstiin, vaan tavalliseen tekstiin, jossa esimerkiksi käydään läpi se, mitä kuviosta tai taulukosta tms. voidaan päätellä.

Johtopäätökset ja arviointi

Viimeisessä luvussa esitetään mm. tutkimuskysymysten, omien tulosten ja aiempien tulosten vertailua eli mitä nyt sitten saatiin selville ja mitä se voisi tarkoittaa. Tulosten tulee perustua aineistoon ja tulosten perusteella lausuttujen johtopäätösten (mm. vastaukset kysymyksiin) tulisi perustua tuloksiin ja siis aineistoon. Johtopäätösluvun tulisi myös liittyä aiempaan tutkimukseen, ts. omia tuloksia vertaillaan siihen, mitä muut aiemmin olivat tuloksinaan saaneet. Usein tässä tulosten vertailussa viitataan lyhyesti samoihin lähteisiin kuin johdannossa ja keskeisimpien teoriaosien luvuissa.

Tässä työn osassa on hyvä myös tarjota joitain mahdollisia jatkotutkimus-aiheita tuleville tutkijapolville pohjautuen nimenomaan työn tuloksiin ja havaintoihin, etenkin seikkoihin, jotka vaikuttaisivat tulosten perusteella kaipaavan lisäselvitystä, tai joihin esimerkiksi käytettävissä olleella aineistolla ei saatu riittävää selvyyttä.

Opinnäytetöiden palautuksissa JYU:ssa käytetään erillistä palautusjärjestelmää (Vasara), jolla lopullinen työ annetaan arvosteluprosessiin ja yliopiston kirjastolle. JY:ssä on käytössä myös plagioinnintunnistusjärjestelmä (Turnitin, tyypillisesti Moodle-järjestelmän palautuslaatikon osana). Ohjaajasi antaa tarkemmat ohjeet virallisesta palautuksesta, kun on sen aika. Erityisesti läpi koko tutkimusprosessin on syytä pitää mielessä, että pro gradu -tutkielman laatiminen on tieteellistä kirjoittamista. Näin on tarpeen muistaa loogiset lauseet, lähdeviittaaminen ja hyvä kieliasu läpi työn. Lisäksi tarvitaan perehtymistä tieteellisiin artikkeleihin sekä empiirisen aineiston analyysiä, missä kirjasto- ja menetelmäkurssit tukevat työtäsi. Kyllä se siitä ja menestystä työllesi!

Lähteet

Eskola, J. & Suoranta, J. (2005). Johdatus laadulliseen tutkimukseen.
Tampere: Vastapaino.

Golden-Biddle, K. & Locke, K. (1993). Appealing work: an investigation of how ethnographic texts convince. Organization Science, 4(4), 595–616. https://doi.org/10.1287/orsc.4.4.595

Humphrey, C. & Lukka, K. (2011). (Ac)counting research. The value of holistic understanding. Teoksessa C. Cassell & B. Lee. (Toim.), Challenges and Controversies in Management Research. New York: Routledge, 190–208.

Metsämuuronen, J. (2011). Tutkimuksen tekemisen perusteet
ihmistieteissä. Gummerus ja Booky.fi. Jyväskylän yliopisto, e-kirja, opiskelijalaitos, https://jykdok.linneanet.fi/vwebv/holdingsInfo?bibId=1183030.

Mallin mukainen viittaustyyli edustaa ns. APA-viittaustyyliä ja viittaamisesta on ohjeita mm. ns. Kirjastotuutori-sivuilla: Näin viittaat! — Avoin tiede ja tutkimus (jyu.fi). Jos viittaat useamman kuin kahden kirjoittajan työhön (kolmesta viiteen kirjoittajaa), kerrotaan ensimmäisellä viittauskerralla kaikki kirjoittajanimet ja sitten käytetään tekstissä merkintää, jossa mainitaan ensimmäinen kirjoittaja ja ”ym.” (tai englanninkielisenä ”et al.”). Useamman kirjoittajan töissä &-merkki tulee lähdeluettelomerkinnässä viimeisen kirjoittajanimen eteen, mutta muuten eri kirjoittajanimet erotetaan pilkulla. Tietyn tyylin mukaisia viittauksia ja lähdeluetteloita voi joissain tapauksissa tehdä myös ns. viitteidenhallintaohjelmilla (esim. Zotero tai Mendeley). Jos esimerkiksi artikkelilla on pysyvä verkko-osoite, kuten ns. doi-tunnus, joka on helposti saatavilla, tulee se merkitä lähdeluetteloon viittauksen loppuun. Harvinaisia dokumenttityyppejä, kuten patentteja ja verkkosivuja, koskevat viitteet pitää yleensä editoida manuaalisesti. Huomaa myös, että yliopiston verkossa voit avata suoraan Word:issä (File-valikossa, usein suoraan nähtävillä) JY:n väitöskirjamallipohjan, jossa nämä asetukset toki myös ovat.

Käytä lähdeluettelossa Lähde-tekstityyliä.

Liitteet

Liite 1. Tekoälyn käyttö tutkimusprosessissa

Tässä tutkielmassa tekoälyä on hyödynnetty seuraavalla tavalla: … , ts. raportoi tässä käytetty tekoälytyökalu tai kielimalli (kuten ChatGPT) ja käyttötarkoitus mahdollisimman yksityiskohtaisesti, esimerkiksi, että käytettiin kirjallisuuskatsauksessa artikkelien etsintään ja tiivistämiseen. Tarkka raportointi suojaa myös tekijää, jos tarkistustyökalut epäilevät vilppiä. Jos tekoälyä ei ole lainkaan käytetty, riittää todeta johdannossa esimerkiksi ”Tässä työssä ei ole käytetty tekoälypohjaisia kielimalleja”.

Tekoälyn käytön raportointiin voit käyttää myös alla olevaa taulukkoa:

Käytetty työkalu	Mihin käytetty	Käytetty kehote
Esim.: - ChatGPT, - Microsoft Copilot jne.	Esim.: • Ideointi ennen kirjoitusvaihetta • Artikkelin, esseen jne. tiivistäminen • Pääkohtien tunnistaminen • Oman tekstin parantaminen • Oman tekstin lyhentäminen • Muu, mikä? Esim. kommenttien pyytäminen “Tekoälyä käytettiin oman alkuperäisen tekstin parantamiseen (kielenhuolto) niin, että oma alkuperäinen teksti syötettiin tekoälylle.” “Tekoälyä hyödynnettiin kuvien tuottamiseen” “Tekoälyä käytettiin seuraavien artikkeleiden löydösten yhdistämiseen.” “Tekoälyä pyydetiin antamaan palautetta omasta tekstistä” Ole mahdollisimman selkeä ja läpinäkyvä käytön kuvauksessa!	Esim.: “Lyhennä seuraava teksti” "Kerro mitkä ovat annetun tekstin tärkeimmät löydökset"

Liite 2. Muita ohjeita

Jos liitteitä on vain yksi, voi otsikko olla pelkkä ”Liite” ja jos liitteitä on useampia, on pääotsikkona tyypillisesti ensin tuo ”Liitteet” ja alaotsikoina liitteet tulee numeroida ja nimetä kuvaavasti, esimerkiksi ”Liite 1. Tekoälyn käyttö työssä” ja seuraavalla sivulla ”Liite 2. Haastateltavat” tai myöhemmin esimerkiksi ”Liite 3. Korrelaatiotaulukko”. Liitteisiin tulee aina viitata myös tekstissä, esimerkiksi ”…haastattelut suoritettiin kevään 2026 aikana (ks. Liite 2).”

Liitteessä voidaan esim. listata aineistoa tai esitellä isoja taulukoita tai antaa muuta taustatietoa, esim. esitellä käytetty haastattelurunko tai kyselylomake. Jos liitteitä on useampi, ne erotellaan numeroinnilla (esim. Liite 1, Liite 2, Liite x). Liitteisiin tulee viitata myös tekstissä.

Tärkeä osa tieteellistä kirjoittamista on tehdä lukijalle selväksi ”kuka puhuu” tekstissä. Lukijan on saatava joko tekstistä tai tekstiviitteestä selville, kenen ajatuksia lainataan tai esitetään referoiden, ja minkä teoksen tai artikkelin miltä sivulta esimerkiksi suoraa lainatun kohdan voi löytää.

Tekstiviitettä käytettäessä viittaus lähdemateriaaliin kirjataan (tyypillisesti sulkeiden sisään) aina kulloisessakin tekstin kohdassa. Viitteet ovat viittauksia lähdeluetteloon, josta vasta ilmenevät lähdeteoksen tarkat tiedot. Tekstiviitteissä käytetään esimerkiksi ns. APA-viittaustyylissä rakennetta (tekijä, vuosi, sivu(t)). Sivunumerot merkitään aina kun järkevästi mahdollista, mm. aina suorissa lainauksissa kirjoihin (APA-tyylissä lyhenteen s. kanssa, esim. ”s. 42”). Esimerkiksi e-kirjoissa sivunumerointia ei välttämättä ole, joten ilmoitetaan luku, esim. ”luku 2.4”. Jos viitataan hyvin yleisesti kokonaiseen tieteelliseen aikakauslehtiartikkeliin ja artikkeliin on viitattu muuallakin, sivunumeroita ei ole välttämätöntä merkitä, mutta ohjaajasi neuvoo tarvittaessa opintosuuntasi tarkemmat viittauskäytännöt. Alla esitetään muutamia kuvitteellisia viittausesimerkkejä.

Mikäli lainattuja ajatuksia esitetään vain yhdessä virkkeessä, viittaus merkitään virkkeen sisään:

... blaa “blaa and blaa” blaa (Smith & Jones, 2016, s. 42). Blaa blaa blaa. TAI

… Smith ja Jones (2015, s. 42) toteavat blaa blaa blaa.

Jos lähdeteoksen tietoja on hyödynnetty useammassa virkkeessä, laitetaan viite viimeisen referoidun virkkeen pisteen jälkeen. Viite muodostaa tässä tapauksessa oman virkkeen, joka päätetään pisteeseen (piste sulkeiden sisässä). Yleensä tällaisen viittauksen jälkeen on hyvä aloittaa uusi tekstikappale esimerkiksi seuraavasti (kuvitteellinen esimerkki):

... IFRS 8 -standardin mukaan … blaa blaa blaa. Segmenttiraportointi on… blaa blaa blaa. Tämä tarkoittaa … blaa blaa blaa. (Smith & Jones, 2016, s. 15–42.)

Suomen lainsäädännössä puolestaan …blaa blaa blaa.

Liite 3. Ohje parityön tekemisestä (poista tarvittaessa)

Parigradun ohjeistus:

Parigradussa opiskelijaparin on tarkoitus tehdä gradu yhteistyönä yhdessä valitusta aiheesta niin, että he yhteisesti tuottavat tutkimuksen materiaalin ja lopullisen arvosteltavan gradun. Parigradu arvostellaan yhteisesti ja työpanos tulee jakaantua tasaisesti molemmille osapuolille. Opiskelijat antavat parigradua palauttaessaan selvityksen työpanoksistaan ja miten 50/50 työpanokset ovat toteutuneet, jos ohjaaja näin velvoittaa. Opiskelijat voivat jakaa eri työtehtävät gradua tehdessään haluamallaan tavalla. (esim. opiskelija A kirjoittaa parigradun kappaleet 1 ja 3. Opiskelija B taas kirjoittaa kappaleet 4 ja 5. Yhteisesti he luonnostelevat gradun rakennetta sekä kirjoittavat johtopäätökset ja johdannon.) Yhteistöissä voi olla opintosuuntakohtaisia erityisvelvoitteita, esim. yksilötyötä suurempi sisällöllinen laajuus. Varmistathan aina nämä omalta ohjaajaltasi!

Työskentely ja arviointi:

Jyväskylän yliopiston tutkintosääntö (45§) antaa opiskelijoille mahdollisuuden tehdä gradun yhteistyönä. Tällöin opiskelijat sitoutuvat työskentelemään tasavertaisella työpanoksella parigradua tehdessä. Parigradu arvostellaan lähtökohtaisesti yhteisesti eikä arvostelua eriytetä. Työpanos tulee jakaantua tasaisesti molemmille osapuolille puoliksi (50/50) ja arvostelu perustuu tähän työjakoon.

Parigradun palautuksen yhteydessä opiskelijaparin voi tulla toimittaa selvitys siitä, miten 50/50 työpanos on toteutunut. Selvityksessä tulee tulla ilmi selkeästi molemman opiskelijan työpanos ja määrä niin, että osuudet ovat itsenäisesti arvioitavissa.

Opiskelijat vastaavat parigradun alkuperäisyydestä ja sisällöstä. Mikäli tasavertainen työpanos ei käytännössä toteudu, tulee tilanne saattaa välittömästi sen ilmetessä ohjaajaan tietoon. Ohjaaja voi ottaa huomioon suoritusten epätasapainon arvostelussa.

Opiskelijat sitoutuvat noudattamaan yliopiston yleisiä ohjeistuksia ja sääntöjä parigradun tekemisessä liittyen mm. hyvään tieteelliseen käytäntöön, plagiointiin, tekoälyohjelmien käyttöön ja viittaamiseen.

Arvioinnin eriyttäminen ja yksilötyö:

Tarvittaessa suoritusten arvioinnit voidaan eriyttää opettajan toimesta. Arvosanan eriyttämisessä opettaja ottaa arvostelussa huomioon suoritusten epätasapainon ja käyttää tätä arvosteluperusteena. Opiskelijan tulee pystyä osoittamaan oma työpanoksensa gradussa.

Opiskelijalla on oikeus keskeyttää yhteistyö, jonka jälkeen kumpikin palauttaa arvosteltavaksi oman yksilötyön. Mikäli yhteistyö keskeytetään, voivat opiskelijat hyödyntää yksilötyössään materiaalia, joka on tuotettu ennen yhteistyön lopettamista. Opiskelijoiden tulee sopia ohjaajan kanssa tarvittavista toimista ja uudelleen kirjoitettavista osista yksilötyön loppuunsaattamiseksi.

Opiskelijalla on mahdollista keskeyttää tutkielman tarkastus ennen tutkielman arvostelua Jyväskylän yliopiston tutkintosäännön 45 §:n mukaisesti. Opiskelijoiden tulee ensisijaisesti sopia yhdessä ohjaajan kanssa toimista työn loppuun saattamiseksi. Ohjaajalla on tarvittaessa oikeus eriyttää yhteisgradun arvostelu ja määrittää tarvittavat toimet työn loppuunsaattamiseksi.

Yhteistyötä ei suositella keskeytettäväksi jo pitkälle edenneessä yhteistyössä, sillä yksilötyön tulee läpäistä plagiointitarkastus. Lisäksi opiskelijoille voi syntyä velvollisuus kirjoittaa osia gradusta uudelleen ohjaajan edellyttämin tavoin.

Oikeudet yhteisgradussa ja yksilötöissä:

Yhteisgradun ja tutkimuksessa laaditun aineiston tekijänoikeudet kuuluvat opiskelijoille yhteisesti. Työn jatkokäytöstä tai työstä syntyneiden uusien teosten tai muiden aineettomien oikeuksien käytöstä tulee opiskelijoiden sopia yhdessä erikseen.

Yhteisgradu on julkinen opinnäytetyö ja se tallennetaan JYX-julkaisuarkistoon. Yksilötyössä opiskelijalle syntyy tekijänoikeudet omiin töihinsä ja yhteistyön päättymisen jälkeen tehtyyn materiaaliin. Molemmilla opiskelijoilla on oikeus käyttää omassa yksilötyössään materiaalia, joka on tuotettu ennen yhteistyön päättymistä.

Lisää ohjeita Jyväskylän yliopiston sivuilla:

Kandi- ja maisteriopiskelijan ohjeet, Opinnäytteet: https://www.jyu.fi/fi/opiskelijalle/kandi-ja-maisteriopiskelijan-ohjeet/opinnaytteet.